Jelentős esés bontakozott ki a mai kereskedésben az olaj piacán, az árfolyamok több mint 11 éve nem látott alacsony szintre zuhantak. Hiába a szaúdi-iráni konfliktus, a befektetők most azt kezdhették el árazni, hogy mostantól jelentősen csökken...
a teljes cikk: http://www.portfolio.hu/cikkek.tdp?k=3&i=224959
Óriási deficitje miatt spórolnia kell Szaúd-Arábiának
2016. szeptember 07., szerda Európán kívül, Gazdaságpolitika, Tőzsde
Szaúd-Arábia egyre nagyobb gonddal küzd a költségvetési deficitje miatt – a Bloomberg által megszellőztetett információk szerint 20 milliárd dollár értékben fújnak le projekteket, a minisztériumok költségeit pedig negyedével csökkentik.
Meg nem nevezett források szerint a kormány több ezer projektet helyez felülvizsgálat alá, összesen 69 milliárd dollár értékben, melyeknek mintegy harmadát megszüntethetik. Egy másik terv szerint pedig a deficitcsökkentés érdekében néhány minisztérium kiadásait is megvágnák, sőt akár minisztériumok bezárására is sor kerülhet.
A világ legnagyobb olajkitermelője az alacsony olajárak miatt korábban elképzelhetetlen lépésekre kényszerül, hogy csökkentse költségvetésének hiányát, mely tavaly a GDP 16%-át (!) tette ki (összehasonlításképpen: az EU-ban 3% az elvárt hiánycél, melyet a tagok többé-kevésbé teljesítenek is). Nemrég jelentették be azt is, hogy részben privatizálják nemzeti olajtársaságukat, a Saudi Aramco-t, melynek során 2018-ig 5%-ot értékesítenének a társaságból, ezzel jelentős bevételt generálva a költségvetésbe. Az első becslések 2000 milliárd dollár feletti árról szólnak, de az árképzés nagyban függ majd az olajárak alakulásától is.
Szaúd-Arábiának így jelenleg két fő célja van: egyrészt feljebb kellene tornásznia az olajárat, erre a kitermelés befagyasztása vagy csökkentése lehetne a célirányos lépés, illetve át kell alakítania gazdaságának szerkezetét egy kevésbé olajfüggő modellre.
Az olajkitermeléssel kapcsolatban történő előrelépésre a szeptemberi algériai informális OPEC-találkozó nyújthat alkalmat, de a szaúdiak eddig nem mutattak túlságosan nagy rugalmasságot a kérdésben, a gazdaság szerkezetének átalakítására vonatkozóan pedig éppen a projektek leállítása jár nem kívánt hatással, így valamelyik oldalon mindenképpen a stratégia módosítására lesz szükség."
Forrás: Bloomberg / Kitekintő
"Nem ígér túl sok jót a legfiatalabb szaúd-arábiai nemzedéknek az olajárak drasztikus esése. A királyi család az ország hatalmas olajvagyonából valaha pazar ellátásban részesítette az állampolgárait az ingyenes oktatáson és egészségügyön keresztül a jól fizetett állami munkahelyekig. Most fordult a kocka.
Rájár a rúd a szaúdi gazdaságra: február közepén a Standard & Poor’s minősítette le az ország államadós-osztályzatait arra hivatkozva, hogy az alacsony olajárak markáns és tartós hatást gyakorolnak a szaúdi költségvetési és reálgazdasági mutatókra. Ráadásul a cég a leminősítés indoklásában azt is közölte, hogy nem vár érdemi hatást az olajárakra attól a termelésbefagyasztási megállapodástól, amelyet Szaúd-Arábia, Oroszország, Katar és Venezuela energiaügyi miniszterei kötöttek – ez alapján a négy ország a január 11-ei szinten fagyasztja be olajtermelését, ha más olajtermelők is csatlakoznak hozzájuk. Most, amikor a szaúdi olajügyi miniszter bejelentette, hogy a nagy olajtermelők biztosan nem fogják vissza termelésüket, nyilvánvalóvá vált: még sok idő kell ahhoz, hogy újra visszatérjen a 100 dolláros hordónkénti ár."
Ötszázalékos általános forgalmi adó bevezetéséről döntöttek az Öböl menti Együttműködési Tanács (GCC) tagjai, ami az energiahordozókra alapuló gazdaságok bizonyos változását jelzi. A hat tagállam – Szaúd-Arábia, Bahrein, Katar, Omán, az Egyesült Arab Emírségek és Kuvait – várhatóan 2018-tól vezeti be a számukra újdonságnak számító adónemet, ám a végső szót még nem mondták ki a közösség legfőbb irányítói. Az Emírségek pénzügyminisztériumának szóvivője közölte, egyes területek továbbra is mentesülnek az áfa alól, ilyen például az oktatás vagy az egészségügy, valamint az alapvető élelmiszerek, utóbbi területen 94 terméket különítettek el. Abu-Dzabi úgy számol, hogy az új adónemmel az első évben 10-12 milliárd dirham (2,7-3,2 milliárd dollár) folyik be az államkasszába.Erre pedig nagy szüksége van a forráshiánnyal küzdő hat gazdaságnak."
"IMF: az öböl-menti országok képesek meghúzni a nadrágszíjat
MTI2016. február 22. 14:53
A Nemzetközi Valutaalap (IMF) bízik abban, hogy a Perzsa(Arab)-öböl mentén fekvő olajmonarchiák képesek végrehajtani az alacsony olajárak miatt szükséges nagy költségvetési kiigazításokat - jelentette ki Christine Lagarde, a valutaalap vezérigazgatója hétfőn egy Abu-Dzabiban tartott tanácskozáson.
Az arab gazdasági vezetők részvételével folyó konferencián Lagarde rámutatott, hogy az olajexportáló országoknak csökkenteniük kell az állami kiadásokat és növelniük kell a bevételeket.
Az olajárak kétharmadával csökkentek közelmúltbeli csúcsukról, de a keresleti és kínálati tényezők egyaránt azt sugallják, hogy az árak valószínűleg alacsonyak maradnak egy hosszabb időszakra
- mondta Lagarde.
Az IMF becslései szerint a Közel-Keleten és Észak-Afrikában az olajexportőrök összességében több mint 340 milliárd dollárt veszítettek tavaly az alacsony árak miatt, ami megfelel összesített bruttó hazai termékük 20 százalékának.
A külső sokk mérete és valószínűsíthető kitartása azt jelenti, hogy minden olajexportőrnek kiigazításokat kell végrehajtania a kiadások csökkentésével és a bevételek növelésével - szögezte le Lagarde, aki szerint az öböl menti országok többsége megteheti, hogy több évre elhúzza a kiigazításokat és ezáltal csökkenti azok növekedésre gyakorolt kedvezőtlen hatásait.
A kőolaj világpiaci árának csökkenésével párhuzamosan növekedett az IMF tanácsadó szerepe az Öböl Menti Együttműködési Tanács (GCC) tagállamaiban a pénzügyek rendbe tételét célzó reformokat illetően. A Perzsa-öböl nyugati részén fekvő arab országokban (Bahrein, az Egyesült Arab Emírségek, Katar, Kuvait, Omán és Szaúd-Arábia) egyes kormányoknak politikai fedezetet nyújtottak az IMF-ajánlások az életszínvonal csökkenését eredményező nehéz döntések meghozatalához.
Lagarde kiemelte, hogy az IMF segített Kuvaitnak tanulmányozni az olyan, széles bázisra támaszkodó adók, mint például az általános forgalmi adó vagy a társasági nyereségadó bevezetésének tervét. A kuvaiti kormány közölte, hogy ilyen típusú reformok előkészítésén dolgozik, de még nem kötelezte el magát egy meghatározott terv mellett.
Az IMF vezetője rámutatott, hogy egy hozzáadott érték típusú adó akár a GDP 2 százalékának megfelelő bevételt eredményezhet még akkor is, ha alacsony, egyszámjegyű kulccsal vezetik be. Ehhez jöhet még társasági nyereségadó, ingatlanadó és fogyasztási adók, valamint az adóhivatal felállítása, ami esetleg elvezethet a személyi jövedelemadó bevezetéséhez."
A BP negyedéves beszámolója szerint a társaság a tavaly október-december közti időszakban 196 millió dolláros profitot termelt egyszeri tételektől és készlet átértékeléstől tisztítva, ami jelentősen elmaradt az elemzői várakozások 815 millió dolláros átlagától. Az egy évvel korábbi hasonló időszakhoz képest is jelentős a visszaesés, a bázisidőszakban a vállalat 2,24 milliárd dollár profitot ért el.
Ami a riportált adatokat illeti, a BP 3,31 milliárd dolláros veszteséget ért el, nagy részben a zuhanó olajárak miatt végrehajtott leírások miatt, melyek a kutatás-termelési eszközöket érintették, emellett 450 millió dolláros egyszeri költségek is felmerültek az elbocsátásokhoz kapcsolódóan.
A menedzsment a drámai olajár esés következtében dolgozók ezreit bocsátotta el, a beruházásokat is jelentősen visszafogták, a cég készpénztermelése azonban még így sem elegendő ahhoz, hogy a beruházásokat és az osztalékfizetést finanszírozza.
A cég eladósodottsága emelkedik, és a hitelminősítők sem látják kedvezőnek a kilátásokat, legutóbb az S&P negatív kilátásokat rendelt a cég adósságához.
2015 végére a nettó eladósodottsága a BP-nek 21,6 százalékra emelkedett, azonban a menedzsment megerősítette, hogy negyedévente részvényenként 10 cent osztalékot ki tudnak fizetni, és jelezték, az osztalékfizetést hosszú távon fenn akarják tartani."
"A helyzetre rálátó egyik forrás a Reuters hírügynökségnek azt mondta csütörtökön, hogy az azeri kormány 3 milliárd dollár segélyt kér az IMF-től és további 1 milliárd dollárt a Világbaktól. Az IMF tegnap arról számolt be, hogy tárgyalásokat folytat a bakui kormányzattal pénzügyi támogatás lehetséges nyújtásáról.
Az azerbajdzsáni fizetőeszköz, a manat az elmúlt 30 napban mintegy harmadával gyengült, miután a devizatartalékok gyors apadása miatt kénytelen volt felhagyni az árfolyam védelmével. A manat árfolyamának gyengülését a kőolaj drasztikus árcsökkenése okozza. Az olaj- és gázkivitel teszi ki az azeri export 95 százalékát, és az állami bevételek 75 százalékát.
Azerbajdzsán az első ország, amelyik az olajárak zuhanása miatt bedobja a törülközőt, ám nem biztos, hogy az utolsó. A szakértők az orosz gazdasághoz kötődő, nyersanyagexportőr, FÁK-országokat, illetve Venezuelát tartják a leginkább veszélyeztetettnek."
A City egyik legnagyobb befektetési bankcsoportja, a Barclays új előrejelzése szerint a Brent és a West Texas Intermediate hordónkénti átlagára az idén egyaránt 37 dollár lesz. A Morgan Stanley, a Goldman Sachs és a Bank of America-Merrill Lynch iparági elemzői azt valószínűsítették, hogy 20 dollárig is csökkenhet a Brent árfolyama az idén, a Royal Bank of Scotland szakelemzői pedig
16 dolláros mélypontot sem tartanak kizártnak.
Az egyik brit nagybank, a Standard Chartered elemzői elképzelhetőnek vélik, hogy legrosszabb esetben 10 dollárra esik az olaj ára.
Az egyik legnagyobb londoni pénzügyi-gazdasági elemzőház, a Capital Economics szakelemzői valószínűtlennek nevezték, hogy a nyersolaj hordónkénti világpiaci ára az évtized hátralévő részében visszaemelkedik az elmúlt évekre jellemző 100 dollár körüli szintekre. A ház szerint nehéznek bizonyulhat még az 50 dollár feletti átlag tartása is az évtized második felében.
atv.hu/MTI
A nagyker ár a felére esett gondolom ebből 5-10%-ot továbbadnak a lakossági fogyasztóknak, a többi pedig megy az offshore cégekhez, de mit is beszélek, hiszen offshore cégekkel nem szabad üzletelni senkinek, kivéve a gyevi bírót.
Naszóval, 2014 januárjában 335 dollár volt ezer m3 átvételi ára.
2015 januárjában 275 dollár. az olaj közben többet drágult, de a gázár képlet valahogy úgy néz ki, hogy a legutóbbi 9-12 hónapi olajár átlagából számolják (és nem tudom, milyen egyéb tényezők vannak még benne).
Ha nincsenek "fix" elemek az árban, akkor az eon most kb 150 dollárért kap ezer köbmétert, de hogy pontosan mennyiért, azt nem tudni, mert az átvételi ár időközben üzleti titokká változott :-)
azt írják elemzők, hogy a kitermelést nem lehet teljesen leállítani, ezért a tárolókapacitások tulajdonosai esetleg elképesztő nulla dollár alatti árakat is mondhatnak ("ha fizetsz egy dollárt, átveszem tőled az olajat").
szerintem ez nonszensz, úgy értem, eddig nem juthat a dolog (nulla dollárért én is bespajzolok, az öreg Zetor tán nyersolajjal is elmegy), de a tárolási kapacitások + egy potenciális kínai recesszió miatti keresletcsökkenés tényleg erős nyomást jelenthet.
a szaudi olajminiszter ötlete (a drágán kitermelők megfojtásáról) önjáróvá vált...
szerintem a parlamentben ülő nem kormánypárti képviselők nagy része jól elvan a fizetésével. érdemi politikai munkát talán csak az LMP végez meg Gyurcsány, de ennyien nem bírják.
Mert tiszta impotens társaság! Csak a saját pecsenyéjüket sütögetik ők is. Tele pofával kellene üvölteni a magas ÁFÁ-ról,az értelmes hasznot termelő munkahelyek meg nem teremtéséről,a Varga miniszter által megszellőztetett egykulcsos szja bevezetésének eszement ötletéről! Nincs szakértő csapatuk,vagy tiszta süketek? Punnyadó ,egymással szót nem értő ellenzéki társaság! Igaza van a vezérnek,most kell a következő 10 évet behúzni,oszt jó napot világ!!
Dögöljön bele a nép a" mi" jólétünkbe!
a két évvel ezelőttihez képest a gáz átvételi ára (a magyar határon) kb felére csökkent. A pontos árképletet nem ismerem -- bár néha elkottyantottak részleteket, de ez csak egy becslés.
"Magasabb gázszámlák jönnek
Az új évben látványosan megnőtt az ország gázfogyasztása, a gáztárolók kiürítése nagyobb sebességre kapcsolt – a romló időjárás és a lakosság folyamatos fűtése miatt. A hidegebb napokban jelentősebben csökkent a tárolt mennyiség."
Amennyiben ennyire tartósan alacsony az olaj ára miért nem követi a gáz ára is az esést?
még egyszer: a GDP-ben ma sokkal nagyobb részt képvisel a hitech ipar (10 fölött%), mint a hetvenes években, amikor mérhetetlenül kicsi volt (tizedszázalék alatt).
a hitech ipar egységni GDP megtermeléséhez lényegesen kevesebb olajat használ fel, mint a "hagyományos" ipar (gyártás stb).
szintén jelentősen növekedett a GDP-ben egy csomó, szintén alacsony energiafelhasználású szolgáltatás (oktatás, egészségügy).
tehát a gazdaság egy (növekvő) szegmensét kevéssé érinti az olaj világpiaci árának változása.
11 éves mélypontra esett az olaj
Ugrás a cikkheza teljes cikk: http://www.portfolio.hu/cikkek.tdp?k=3&i=224959